Puheenjohtaja: Richard, ole hyvä.
Richard: Oi, se lakkasi näyttämästä aikaa.
Minä vain vähän silitin sitä.
En käytä näitä käsitietokoneita, -
koska niissä on ei-vapaita ohjelmistoja.
Tuota noin, jotkut saattavat ihmetellä, miksi kulkulupani on kääritty folioon.
Se johtuu siitä, että kortissa on RFID-tunniste.
RFID on jäljityslaite. Jos kannat mukanasi RFID-tunnistetta, -
se voidaan jäljittää koska tahansa, -
joten ne ovat kamala uhka yksityisyydelle, -
ja sen takia minä vastustan niitä.
Minulla on täällä foliota, -
jos haluatte vuorata -
RFID:n niin, ettei sitä voi jäljittää,
joten täältä saa, sitten kun keskustelu on ohi.
Mutta olen taistellut vapauden puolesta kauan.
On kulunut 22 vuotta siitä,
kun ilmoitin Free Software -liikkeen perustamisesta, -
hankkeen, joka puolustaa tietokoneenkäyttäjien vapautta, -
tarkemmin sanoen vapautta tehdä yhteistyötä -
ja vapautta määrätä omasta tietokoneesta, -
käyttäjien vapautta työskennellä yhteisössä, -
jonka hallinnassa sen käyttämät ohjelmistot ovat.
Vuonna 1983 se ei ollut mahdollista, -
sillä tietokoneilla ei tee mitään ilman käyttöjärjestelmää.
Ne ovat pelkkiä pii- ja metallimöykkyjä, -
eikä sellaisella tee mitään.
Mutta 22 vuotta sitten kaikki käyttöjärjestelmät -
olivat omisteisia ohjelmistoja, -
jotka pitävät käyttäjät erillään ja avuttomina.
Niinpä,... päätin, etten suostu elämään siten tietokoneiden kanssa.
En halua olla avuton, -
enkä halua, että minulta kielletään jakaminen.
Niinpä päätin tehdä asialle jotain.
Mitä voin tehdä?
Mikään puolue ei ollut tukenani, -
enkä olisi kyennyt saamaan hallituksia tai yrityksiä -
muuttamaan käytäntöjään.
Mutta minä osasin ohjelmoida, -
joten totesin: minä ohjelmoin -
uuden käyttöjärjestelmän, muiden sellaisten avulla, -
jotka liittyvät joukkoon, -
ja yhdessä teemme siitä vapaata ohjelmistoa, -
kunnioitamme vapauttasi, -
ja kykenet sitten käyttämään tietokoneita -
vapaasti tällä käyttöjärjestelmällä.
Mutta mitä tämä vapaus merkitsee?
On neljä perusvapautta, -
jotka määrittelevät vapaan ohjelmiston, -
ja ne ovat: vapaus 0, -
vapaus suorittaa ohjelma haluamallasi tavalla.
Vapaus 1, vapaus auttaa itseäsi, -
eli vapaus perehtyä lähdekoodiin -
ja muuttaa sitä haluamallasi tavalla.
Sitten on Vapaus 2, -
vapaus auttaa lähimmäistä, -
eli vapaus kopioida ohjelma -
ja jaella kopioita muille halutessasi.
Ja Vapaus 3 on vapaus auttaa yhteisöäsi, -
eli vapaus julkaista tai jaella
muuteltua versiota halutessasi.
Nämä neljä vapautta tekevät ohjelmistosta vapaan.
Mutta näiden vapauksien ei pitäisi kuulostaa oudolta, -
ainakaan jos kokkaat, -
sillä ruuanlaittajilla on samat neljä vapautta -
reseptien käytössä.
Vapaus kokata reseptistä halutessasi -
on Vapaus 0.
Vapaus perehtyä valmistusaineisiin -
ja kuinka se valmistetaan ja muokata sitä -
on Vapaus 1. Kokit vaihtavat usein keskenään reseptejä, -
ja sitten vapaus kopioida -
ja antaa kopioita ystäville on Vapaus 2.
ja sitten..., Vapaus 3 on harvemmin käytössä,
koska se on työläämpi, -
mutta jos kokkaat oman versiosi reseptistä, -
päivällisille ystävien kesken -
ja ystävä sanoo: "Olipa se hyvää! Voinko saada reseptin?", -
voit kirjoittaa oman versiosi reseptistä -
ja tehdä siitä kopion ystävällesi.
Samat neljä vapautta!
Eikä tämä ole vain sattumaa!
Ohjelmat nimittäin reseptien tavoin -
ovat teoksia, joita käytetään käytännön toteutukseen, -
niitä käytetään jonkin tekemiseen, -
ja jos käytät teosta jonkin tekemiseen, -
etkä voi määrätä siitä, et voi määrätä omasta elämästäsi.
Ja jollet saa jakaa sitä ystävillesi -
sinulta kielletään yhteisöön kuuluminen.
Kuvittelepa kuinka vihaisia ruuanlaittajat olisivat, -
jos joku päivä hallitus sanoisi:
Vastedes jos jakelette tai muutatte reseptejä, -
kutsumme teitä piraateiksi!
Rinnastamme teidät ihmisiin, jotka rosvoavat laivoja!
Ja panemme teidät vuosiksi vankilaan,
koska tuollainen yhteistyö on kiellettyä.
Kuvittele miten vihaisia siitä oltaisiin!
Tuosta vihasta kumpuaa myös Free Software -liike.
Haluamme vapauden käyttää tietokoneitamme, -
joten kehitimme GNU-käyttöjärjestelmää -
läpi 1980-luvun, -
ja vuonna 1992 viimeinen palanen loksahti paikoilleen.
Tuo viimeinen palanen oli ydin nimeltä Linux.
Linux ei siis ole käyttöjärjestelmä, se on yksi olennainen osa -
järjestelmää, jonka muodostavat GNU ja Linux, -
GNU/Linux-järjestelmä.
Nykyisin sitä käytetään kymmenissä miljoonissa tietokoneissa, -
Jon Hallin arvion mukaan 100 miljoonassa 1-2 vuotta sitten.
Kukaan ei tiedä tarkkaan, koska olemme katsos vapaita, -
kukaan ei valvo tekemisiämme, se on osa -
vapautta, ettei kukaan tiedä tarkalleen missä mennään, -
koska emme ole kenellekään tilivelvollisia.
Nykyään on siis mahdollista käyttää tietokonetta vapaasti.
Se ei kuitenkaan merkitse, että vapaus on ikuisesti taattu.
Vapaus ei ole koskaan ikuisesti taattu!
On aina vaarana, että tulee joku George Bushin kaltainen, -
joka haluaa riistää sen!
Jopa USA:n kaltaisissa maissa, jotka sanovat -
kaikessa olevan kyse vapaudesta,
se saatetaan vääntää tyhjiksi puheiksi.
Vapaudet voidaan murskata.
Jotta ihmisillä olisi vapaus,
meidän tulee olla valmiita puolustamaan vapautta, -
ja vapauden puolustamiseksi -
meidän tulee tietää mitä se tarkoittaa.
Se on ensimmäinen askel.
Siksi olen täällä tänään, -
puhumassa vapaista ohjelmistoista -
ja vapauksista joita se edustaa, -
teidän vapauksistanne,
koska siten ymmärrätte mitä vapaus merkitsee, -
ja kenties sitten ensi vuonna -
tai ensi vuosikymmenellä olet puolustamassa näitä vapauksia, -
ja ne saavat jatkua.
Monet keskittyvät rohkaisemaan -
käyttäjiä siirtymään vapaisiin ohjelmistoihin.
No, se on hyödyllistä kyllä, -
mutta se ei yksinään riitä -
tuomaan pysyviä vapauksia.
Jos antaisimme nyt kaikille vapaat ohjelmistot, -
muttemme opettaisi heille -
neljää vapautta, -
niin viiden vuoden kuluttua, -
käyttäisivätkö he yhä vapaita ohjelmia?
Luultavasti eivät!
Sillä jos he eivät tiedosta vapauksiaan, -
he antavat vapauksiensa kadota.
He antavat vapautensa valua sormiensa lomitse, -
sillä he eivät vaivaudu sulkemaan käsiään, -
jolleivät he tiedä syytä.
Niinpä vapaiden ohjelmien luomisen rinnalla, -
niiden jakelun rinnalla, käytön opetuksen rinnalla,
niiden kokeilun ja niihin siirtymisen rinnalla, -
meidän täytyy jatkuvasti opettaa samoille ihmisille -
miksi se on tärkeää.
Ei ole kyse pelkästään siitä, että meillä on tehokkaita ja -
käteviä ohjelmia ja että saamme ne halvalla, -
on kyse myös vapaasti elämisestä -
ja hyvänä lähimmäisenä olemisesta.
No kuinka tämä sitten suhteutuu ohjelmistokehitykseen?
Onko vapaa ohjelmisto parempi parempi siinä?
No, lievästi sanottuna.
Vapaa ohjelmisto on ainut ohjelmisto, -
jonka käyttö tuottaa kehitystä, -
koska omisteisen ohjelman käyttö -
ei ole kehitystä, se on sähköistä kolonisaatiota.
Mitä se merkitsee, jos yhteisösi -
lisää omisteisten ohjelmistojen käyttöä?
No, ainakaan ohjelmistoa ei -
kukaan kaupungissasi voi korjata, -
jollet sattumalta asu juuri oikeassa paikassa.
Kukaan kaupungissasi ei pysty -
ymmärtämään sitä, -
ylläpitämään sitä, soveltamaan sitä, -
laajentamaan sitä tai tekemään sillä mitään.
Ihan kuten entisaikojen siirtomaavaltajärjestelmässä -
jossa isäntämaalla oli kaikki teollisuus, -
he rakensivat kaiken tekniikan, -
ja siirtomaan ihmiset, -
he saattoivat vain ostaa sitä -
eikä heidän kuulunut ymmärtää siitä mitään eikä tehdä siitä mitään.
He osasivat hädin tuskin korjata sen.
Kuvitellaan, että ostaisitte autoja, -
ja ne tulisivat USA:sta,
ja aina kun ne hajoaisivat, ne pitäisi lähettää USA:han, -
sillä se, miten ne toimivat, -
on salaisuus.
Eikä kukaan maassanne saisi -
opetella korjaamaan niitä.
Sellaisia ovat omisteiset ohjelmistot.
Se ei siis ole kestävää kehitystä.
Se ei ole soveliasta teknologiaa.
Se on riippuvuuden teknologiaa, -
ja juuri riippuvuudesta -
järjestelmässä on kyse.
Sillä pidetään ihmiset avuttomina.
Toinen siirtomaa-aikojen piirre oli -
"hajota ja hallitse".
Pannaan ihmiset vastakkain, -
ei sallita yhteistyötä, -
sillä silloin on helppoa -
pitää heidät alistettuina.
Tämä hajottaminen, ihmisten jaottelu -
ja alistaminen -
se ei ole pelkkä sivutuote -
omisteisissa ohjelmistoissa.
Juuri se tekee niistä omisteisia.
Lisenssissä sanotaan, ettet saa jakaa sitä kenellekään, -
etkä saa lähdekoodia,
joten et tiedä miten se toimii, -
joten et voi hallita sitä. "Hajota ja hallitse", -
sellainen on omisteisen ohjelmiston luonne.
Joten tietysti järjestelmä alkaa -
muistuttaa siirtomaavaltaa.
Toinen piirre, jonka saatatte muistaa -
siirtomaavallasta, oli, -
että isäntämailla oli tapana -
värvätä paikallinen eliitti -
muutama paikallinen, jotka -
niin kuin, vaikka aateli, -
tai kuka vaan, tai niin kuin -
yksi heimo toista vastaan.
Tai he loivat heimoja, -
jollei niitä ollut, -
jotta nämä surmaisivat -
toisiaan vuosikymmeniä myöhemmin.
Ja siis paikallinen eliitti, -
he saivat etuoikeuksia, -
ja vastapalveluksena he auttoivat -
muiden polkemisessa.
No, nykyisin on olemassa -
omisteisohjelmistoyrityksiä, -
jotka värväävät paikalliseliitin.
He perustavat ohjelmistokehityskeskuksen -
maahanne, ja ihmiset, -
jotka työskentelevät siellä, ovat paikallista eliittiä, -
tai he tekevät palveluksia joko -
poliitikoille, salaa, -
tai hallitukselle, avoimesti.
Mutta sillä, kummalle, ei ole väliä, -
sillä joka tapauksessa he ostavat vaikutusvaltaa, -
muuntaen hallinnon -
itsenäisestä valtiosta -
paikalliseksi vasalliksi -
imperiumille, jonka päämääränä on varmistaa, -
että kaikista tulee riippuvaisia -
samasta omisteisesta ohjelmistosta.
He sanovat kouluille: -
autamme teitä antamalla teille ilmaisia kopioita -
omisteisesta ohjelmistostamme, -
niin että teette opiskelijoista -
riippuvaisia ohjelmistamme.
Miksikö käytän riippuvuus-käsitettä?
Koska he luovat riippuvuuden -
ohjelmistosta, ja valmistujaisten jälkeen -
on ihan varmaa, ettei heille -
enää tarjota niitä ilmaiskopioita.
Sillä vain ensimmäinen annos on ilmainen.
Kun olet koukussa, -
sinun tulee maksaa, -
ja niinpä myös yritykset, -
joille nämä valmistuneet työskentelevät, -
niille yrityksillekään ei tarjota ilmaiskopioita.
Eli käytännössä, nämä ohjelmistoyritykset, -
ne värväävät koulut -
johtamaan ihmiset -
pysyvään, ikuiseen riippuvuuteen.
Nämä ovat niitä asioita, -
joista avoimen lähdekoodin liike ei yleensä puhu.
Siksi en kannata avoimen lähdekoodin liikettä.
Avoimessa lähdekoodissa tuetaan -
ohjelmia, jotka yleensä ovat vapaita, -
mutta näitä ihanteita ei mainita.
Nämä ovat vapauskysymyksiä.
Ne jätetään taka-alalle.
Avoimen lähdekoodin väki puhuu -
yleensä käytännön arvoista, -
niin kuin, kuinka saadaan käteviä, -
tehokkaita ohjelmistoja, -
ja paljonko se maksaa.
No, vapaat ohjelmistot luultavasti säästävät rahaakin.
Jollei sinua pakoteta maksamaan luvasta -
käyttää niitä, voit varmaankin säästää rahaa.
Mutta minusta se on toissijaista.
Jopa köyhissä maissa vapaus on tärkeää.
Ei pitäisi koskaan aloittaa sanoen: -
"Voi, he ovat niin köyhiä, -
vapaudella ei ole heille väliä.
He tarvitsevat vain leipää ja sirkushuveja", -
joita täällä aikoinaan olikin, -
"eikä heidän pitäisi edes ajatella vapautta."
Minusta vapaus on tärkeää -
joka maassa, joka yhteiskunnassa -
olivatpa ne rikkaita tai köyhiä.
Siltikin, avoimen lähdekoodin tukijat -
auttavat vapaiden ohjelmistojen -
yhteisön laajenemisessa.
Monet heistä luovat vapaita ohjelmistoja.
Nämä ovat hyödyllinen panostus.
En väitä tätä huonoksi asiaksi.
Sen sijaan väitän, ettei se yksinään riitä!
Sillä se on katsos heikkoa, kun sanotaan että päämääränä -
on saada tehokkaita, luotettavia, käteviä ohjelmia ja halvalla.
Silloin omisteisten ohjelmien -
edustajien on mahdollista sanoa: -
"No, me väitämme, että toimitamme -
tehokkaampia, luotettavia ohjelmia.
Väitämme, että kokonaiskustannukset ovat alhaisempia."
Ja minusta se on yleensä paskapuhetta.
Microsoftin sanomana se perustuu vääristeltyihin tosiasioihin.
Mutta se on heikkoa.
Mutta kun sanomme että päämääränä on vapaus, -
ja lupa toimia yhdessä toisten yhteisön jäsenien kanssa, -
he eivät voi sanoa voivansa tarjota sitä halvemmalla, -
koska sitä he eivät tarjoa lainkaan.
He eivät edes kilpaile kanssamme.
He ovat ulkona kisoista.
Kun päätät elää elämäsi vapaudessa, -
he ovat ulkona kisoista.
Joten, me yritämme auttaa teitä -
pääsemään vapauteen yhteisössä.
He yrittävät alistaa teidät.
Mutta he sanovat vievänsä teidät perille nopeammin!
Ja ehkäpä he veisivätkin.
Taidan luopua lopusta minulle varatusta ajasta, -
sillä olen sanonut sanottavani.
Puheenjohtaja: Tämä on huomattava tapaus, -
tämä on yksi elämäni huomattavimpia hetkiä.
Meidän kaikkien tulisi tuntea olevamme etuoikeutettuja, -
sillä tämä on ensimmäinen kerta historiassa, ja tallenteella, -
kun Richard Stallman on lopettanut puheensa etuajassa.
RMS: Olet väärässä, tein niin myös muutama viikko sitten!
[Aplodeja]
Puheenjohtaja: En tiedä mitä sanoa.
Mutta aion kyllä yrittää.
Perens: Ken, Ken on onnellinen, sillä hänen työnsä -
olikin paljon helpompi kuin mitä hän oli kuvitellut.